Zápis	  			    					
z rokovania DPS pre stabilizáciu verejnoprávneho vysielateľa 

dátum: 16. júla 2020 o 13,00 h.; miesto: veľká zasadačka I. posch. Ministerstvo kultúry SR, Nám. SNP; Bratislava; zúčastnení: podľa prezenčnej listiny 

Program: 

1.	Otvorenie.
2.	Otvorenie diskusie k zriadeniu Dočasnej pracovnej skupiny pre stabilizáciu verejnoprávneho vysielateľa – prezentácia.
3.	Rôzne. 

K bodu 1.: Otvorenie

Anton Škreko, predseda dočasnej pracovnej skupiny pre stabilizáciu verejnoprávneho vysielateľa (ďalej len „DPS“), v úvode privítal prítomných na prvom zasadnutí DPS, ktorú zriadila rada vlády na svojom zasadnutí dňa 2.7.2020.
Následne poznamenal, že rokovanie bude zamerané na finančnú stabilizáciu verejnoprávneho vysielateľa. Ďalej poznamenal, že DPS bude diskutovať o tom aký model financovania sa nastaví pre verejnoprávneho vysielateľa.
Cieľom DPS je naplniť očakávania z programového vyhlásenia vlády, ale aj v skutočnosti posunúť túto problematiku ďalej.
Zloženie DPS: 
•	MK SR – ŠT
•	MK SR – SMAAP
•	MK SR – IKP
•	RTVS
•	EBU
•	Slovenský filmový ústav
•	Audiovizuálny fond
•	Zástupcovia audiovizuálneho sektora – producentské asociácie: SFTA, SAPA, ANP.

K bodu 2.: Otvorenie diskusie k zriadeniu Dočasnej pracovnej skupiny pre stabilizáciu verejnoprávneho vysielateľa.

Generálny riaditeľ SMAaAP a predseda DPS Anton Škreko prezentoval základné ideové a vecné východiská a na záver odovzdal slovo generálnemu riaditeľovi RTVS Jaroslavovi Rezníkovi.

Jaroslav Rezník, generálny riaditeľ RTVS, uviedol, že tzv. koncesionársky poplatok sa už roky nezmenil a ostal na sume 4,64,- eura. RTVS si v tomto období plní všetky úlohy, ktoré ma zadefinované vo svojom zriaďovacom zákone, ktorý nie je v priamej úmere k tomu aké finančné zabezpečenie na plnenie týchto úloh poskytuje zákon o úhrade za služby verejnosti. Ďalej uviedol, že je veľmi rád, že sa opätovne pokúšame dohodnúť sa na tom, akým spôsobom má byť zadefinované financovanie RTVS do budúcna. RTVS má, popri úhradách, aj tzv. Zmluvu so štátom, čiže dá sa hovoriť o hybridnom financovaní, tzn. gro je z výberu koncesionárskych poplatkov (úhrady za služby verejnosti), ďalej príjem už zo spomínanej zmluvy so štátom a príjem z reklamy a sponzoringu, ktorý je však limitovaný zákonným objemom.
Hovorí, že stojí pred nami úloha vyargumentovať, prečo sa má zdvihnúť koncesionársky poplatok, o koľko a ak sa zdvihne, akým spôsobom má byť urobená aj jeho valorizácia po nejakom časovom období. Alebo sa prikloniť k verzii napr. promile z každoročného schváleného štátneho rozpočtu nadefinované ústavným zákonom.
Hovorí, že je zástancom koncesionárskych poplatkov, lebo to zabezpečuje priamy vzťah medzi každým občanom, platiteľom na jednej strane a vysielateľom na strane druhej. Navrhuje zvýšiť poplatok na minimálne 8 eur mesačne (96 eur ročne), čo by zodpovedalo trom štvrtinám priemernej výšky úhrady v rámci krajín EBU.

Anton Škreko, predseda DPS, dopĺňa, že sme v reálnom čase, čo limituje možnosti. V momentálnej situácii po „kríze“ si nemyslí, že MF SR podporí návrh, ktorý by nejako zásadne negatívne vplýval na štátny rozpočet.
Ďalej hovorí, že je zástancom modelu úhrad, ktorý patrí k financovaniu verejnoprávneho vysielateľa, kde je percento úspešnosti výberu úhrad nad 90%. Hovorí, že sa taktiež prikláňa k zvýšeniu tohto koncesionárskeho poplatku, ktorý bola snaha zvýšiť už v roku 2016, kedy sa tak ale nestalo. Je dobré poznamenať, že je vhodné túto tému otvoriť na začiatku volebného obdobia.

Diskusia:

Milan Materák, navrhol vytvoriť vzorec, podľa ktorého sa budú koncesionárske poplatky každý rok upravovať. 

Zuzana Mistríková, ANP, si myslí, že na pokraji krízy bude argumentácia zvýšenia koncesionárskych poplatkov zložitá smerom k občanom tak isto ako smerom k štátnemu rozpočtu. Hovorí, že prítomnosť a existencia verejnoprávnych médií pre túto spoločnosť treba komunikovať tak, že zohráva tak dôležitú funkciu, že sa týka každého z nás bez ohľadu na to, či sa pozeráme na televízny program, ale počúvame rozhlasové stanice, pretože existencia tohto média pre spoločnosť má nezastupiteľnú funkciu. Navrhuje koncesionárske poplatky upraviť, ich štruktúru aj ich výšku.

Petra Satinová, MH SR, navrhuje nepreskakovať prvú časť, kto to platí a načo je to naviazané navrhuje pokračovať v diskusii z roku 2016 v nadväznosti na povinnosť platby úhrad aj právnickými osobami – resp. zamestnávateľmi.

Anton Škreko, predseda DPS, si myslí, že primerané navýšenie úhrad docieli aj to, že Zmluva so štátom začne na 100% plniť ten účel, ktorý má, lebo dnes je čiastočne aj nástrojom na dofinancovanie RTVS.

Radoslav Kutaš, štátny tajomník MK SR, navrhuje nájsť objektívnejší ukazovateľ, ktorý bude vedieť rozdeliť platby spravodlivejšie. Považuje za dôležité, aby platiteľ rozumel za to čo platí, od toho sa odvíja disciplína platby. Taktiež si myslí, že MK SR má informačný dlh voči platiteľom, aby vysvetlili platiteľom, že to nie je daň.
Navrhuje začať diskutovať o tom, aký objem peňazí potrebujeme.

Kristián Čekovský, predseda výboru NR SR pre kultúru a médiá, otvoril problematiku ako sa bude so získaným objemom peňazí narábať, hospodáriť a ako sa budú kontrolovať. Súhlasí s tým, že treba zastabilizovať verejnoprávneho vysielateľa, aby sa vedelo s akým objemom finančných prostriedkov sa bude hospodáriť, nakoľko momentálne prúdia finančné prostriedky z rôznych zdrojov. Rovnako sa pripojil k podpore systému úhrad za službu verejnosti, samozrejme s akcentom na transparentnosť a hospodárnosť využívania takto získaných finančných prostriedkov.

Martin Šmatlák, AVF, považuje tzv. koncesionárske poplatky za oveľa systémovejšie riešenie finančného zabezpečenia verejnoprávneho vysielateľa. Myslí, že by sa malo sústrediť aj na to, aké sú plusy a riziká rôznych modelov financovania – úhrady alebo štátny rozpočet.

Matúš Bieščad, IKP MK SR, hovorí, že občan by mal platiť už len za samotný fakt, že v jeho krajine existuje verejnoprávne médium.

Tibor Búza, SFTA, hovorí, že je jednoznačne za koncesionárske poplatky. Považuje za dôležité definovať, aký je cieľ, či cestou koncesionárskych poplatkov alebo napojiť na štátny rozpočet.

Zuzana Mistríková, ANP, hovorí, že čokoľvek sa na pracovnej skupine pripraví, musí paralelne byť spojené s veľmi zodpovednou komunikáciou všetkých zúčastnených partnerov. 

Radoslav Kutaš, štátny tajomník MK SR, hovorí, že sa nevyskytlo niečo s čím by nesúhlasil. Ďalej uviedol, že je jedinečná príležitosť zamyslieť sa nad poslaním RTVS v roku 2020 a neskôr.

Jana Mifkovičová, GR SE MK SR, navrhuje povedať, či sa idú robiť len nejaké „kozmetické úpravy“ na spresnenie definícií v zákone alebo úplne prekopať systém financovania. Ďalej hovorí, že výsledkom tejto pracovnej skupiny môže byť materiál, ktorý bude ponúkať variantné riešenia.

Na záver predseda DPS Anton Škreko zhrnul návrhy od členov DPS, poďakoval prítomným za účasť a ukončil rokovanie. 
Najbližšie rokovanie DPS sa uskutoční v priebehu augusta tohto roku s tým, že na rokovanie budú predložené prvotné návrhy riešení, ktoré budú vychádzať z dosiahnutej zhody počas tohto rokovania DPS, a to:
(i)	zachovanie úhrady za služby verejnosti ako systémového nástroja na financovanie verejnoprávneho vysielateľa a 
(ii)	zvýšenie úhrady na sumu zodpovedajúcu európskemu štandardu s nastavením tzv. valorizačného mechanizmu.

Zapísala:
Natália Belešová

Schválil: 
Anton Škreko, predseda DPS, generálny riaditeľ SMAaAP MK SR